![](img/3_1.gif) Jak jste pocítili hospodářskou krizi v roce 2009?
celkem se účastnilo: 184999
|
10.03.2006 ANALÝZA: Regionální diferenciace nesezdaných soužití v ČR
![](user/img/article/info_ns2_1142187358.jpg) Soužití druha a družky se v české společnosti stává čím dál více frekventovaným jevem. V roce 2001 podle Sčítání lidu, domů a bytů žilo bez manželského slibu 125 tisíc párů. Jak se liší výskyt nesezdaných soužití v jednotlivých okresech? Odpověď naleznete v následující analýze, která čerpá z dat sčítání lidu uskutečněných v letech 1991 a 2001.
Informace o nesezdaných soužitích jsou sledovány ve Sčítání lidu, domů a bytů, kde jsou taková soužití vymezena jednak uvedením vztahu druh / družka na Bytovém listu, který zjišťuje vztah sčítané osoby k uživateli bytu a dále trvalým pobytem ve společné domácnosti. Lze předpokládat, že jejich počet je do jisté míry podhodnocen. Zatímco v roce 1991 bylo sečteno zhruba 85 tisíc nesezdaných soužití, v roce 2001 byl počet kohabitujících párů vyšší. Podrobněji se základním charakteristikám nesezdaných soužití v Česku věnuje analýza Nesezdaná soužití v ČR podle výsledků SLDB. Intenzitu výskytu nesezdaných soužití v jednotlivých okresech je možné zmapovat pomocí podílu kohabitací ze všech úplných rodin. Úplná rodina je rodinná domácnost, ve které spolu žijí oba partneři ( ať sezdaní, či nesezdaní) a případně i jejich děti. Odlišuje se tak od neúplných rodinných domácností, ve kterých žije pouze jeden rodič s alespoň jedním dítětem. V roce 2001 bylo v České republice podle sčítání lidu z rodinných domácností 80,2 % úplných rodin a 19,8 % neúplných rodin ( ČSÚ, 2005). Jelikož se podařilo získat vhodná data nejen za rok 2001, ale i za rok 1991, je možné postihnout vývoj v čase mezi posledními dvěma sčítáními lidu. K 1. 1. 1996 vznikl nový okres Jeseník. Jelikož jeho území dříve bylo zčásti součástí okresu Šumperk a z části okresu Bruntál, je jeho území v kartogramech znázorňujících hodnoty z roku 1991 vyšrafováno. O základních charakteristikách variability podílu kohabitací z úplných rodin v okresech České republiky v letech 1991 a 2001 podává informaci následující tabulka. Tab 1: Charakteristiky variability podílu NS z úplných rodin v okresech ČR, 1991 a 2001![](user/img/article/tab_kc_ns1_1142186443.gif) Prameny: Sčítání lidu, domů a bytů 1991 a 2001; vlastní výpočty Graf 1: Podíl kohabitací z celkového počtu úplných rodin, v %, rok 1991![](user/img/article/graf_kc_ns1_1142186456.gif) Pramen: Sčítání lidu, domů a bytů 1991; vlastní výpočty Graf 2: Podíl kohabitací z celkového počtu úplných rodin, v %, rok 2001![](user/img/article/graf_kc_ns2_1142186467.gif) Pramen: Sčítání lidu, domů a bytů 2001; vlastní výpočty
Je zřejmé, že mezi lety 1991 a 2001 se nesezdané soužití v okresech České republiky více rozšířilo. Ve sledovaném období se zvýšila jak minimální hodnota podílu kohabitací z úplných rodin (z 1,4 % v roce 1991 na 2,5 % v roce 2001), tak maximální hodnota (z 8,4 % v roce 1991 na 12,2 % v roce 2001). V celé republice se podíl úplných rodin žijících v nesezdaném soužití mezi lety 1991 a 2001 zvýšil o 2 procentní body (z 3,4 % na 5,4 %). Největší relativní nárůst podílu nesezdaných soužití z úplných rodin byl ve sledovaném období zaznamenán v Tachově, kde se tento podíl zvýšil o 4,2 procentní body, dále v Sokolově, Děčíně, Ústí nad Labem, Mostě a Chomutově (ve všech byl zaznamenán nárůst o 3,7 procentních bodů). Ke snížení zkoumaného ukazatele ve sledovaném období nedošlo v žádném z okresů. Nejmenším relativním nárůstem hodnot se vyznačuje okres Benešov (nárůst o 0,9 procentního bodu), Zlín a Uherské Hradiště (v obou nárůst o 1 procentní bod).
Tab 2: Okresy s nejnižším podílem NS z úplných rodin v ČR, rok 1991 a 2001![](user/img/article/tab_kc_ns2_1142186481.gif) Prameny: Sčítání lidu, domů a bytů 1991 a 2001; vlastní výpočty Tab 3: Okresy s nejvyšším podílem NS z úplných rodin v ČR, rok 1991 a 2001![](user/img/article/tab_kc_ns3_1142186494.gif) Prameny: Sčítání lidu, domů a bytů 1991 a 2001; vlastní výpočty
Okresy s nejnižším podílem nesezdaných soužití z úplných rodin se s výjimkou jednoho v první desítce, pokud neuvažujeme přesné pořadí, nezměnily ( Tab 2). Výjimkou je Blansko, které se řadí v roce 1991 mezi deset okresů s nejnižším procentem kohabitací z úplných rodin, nikoliv však již v roce 2001. V roce 2001 jej ve výčtu okresů nahradila Chrudim. Deset okresů s nejvyšším podílem soužití druha a družky z úplných rodin je shodných v obou sledovaných letech, dokonce se první dva okresy ( Sokolov a Chomutov) shodují i v pořadí ( Tab 3). V Sokolově žilo v nesezdaném soužití v roce 1991 8,4 % úplných rodin a v roce 2001 12,2 %. V Chomutově stejný ukazatel nabýval v roce 1991 hodnotu 7,6 % a v roce 2001 11,2 %. Nejmenší podíl kohabitací z úplných rodin v roce 1991 byl zaznamenán v Pelhřimově ( 1,4 %), dále v Uherském Hradišti a Žďáru nad Sázavou ( v obou 1,5 %). V roce 2001 se nejnižším podílem kohabitujících úplných rodin vyznačoval okres Uherské Hradiště ( 2,5 %), následován Žďárem nad Sázavou a Zlínem ( s 2,8 %). Nyní se zaměřme na regionální diferenciaci soužití druha a družky v roce 2001 z hlediska přítomnosti či nepřítomnosti závislých dětí. Jelikož se na úrovni okresů nepodařilo získat počty kohabitací dle počtu závislých dětí, je možné uvést pouze rozložení nesezdaných soužití bez závislých dětí ( Graf 3) a případně se závislými dětmi. Jde o komplementární ukazatele, jejichž součet v rámci libovolného okresu činí 100 %. Z hodnoty jednoho ukazatele je možné proto jednoduše odvodit hodnotu druhého ukazatele dopočtem do sta. Z tohoto důvodu budeme rozdíly mezi okresy demonstrovat pouze za pomoci podílu kohabitací bez závislých dětí. Tab 4: Charakteristiky variability podílu NS bez závislých dětí v okresech ČR, 2001![](user/img/article/tab_kc_ns4_1142186508.gif) Prameny: Sčítání lidu, domů a bytů 2001; vlastní výpočty Graf 3: Podíl nesezdaných soužití bez závislých dětí ze všech NS, v %, rok 2001![](user/img/article/graf_kc_ns3_1142186519.gif) Pramen: Sčítání lidu, domů a bytů 2001; vlastní výpočty Z minimální a maximální hodnoty podílu NS znázorněné v Tabulce 4 je patrné, že v České republice v roce 2001 převažovaly kohabitace bez závislých dětí. Podíl těchto nesedaných soužití se v okresech pohyboval mezi 48,6 % a 68,3 %. Podíl kohabitací se závislými dětmi nabýval v okresech hodnot od 31,7 % do 51,4 %. Relativně nejvíce nesezdaných soužití bez závislých dětí bylo podle sčítání lidu v roce 2001 v Praze ( 68,3 %), dále ve Chrudimi ( 66,8 %) a Zlíně ( 65,6 %), naopak nejméně v Českém Krumlově ( 48,6 %), Bruntále ( 49,0 %) a Chomutově ( 49,2 %). Tab 5: Okresy s nejnižším a nejvyšším podílem nesezdaných soužití bez záv. dětí, ČR, 2001![](user/img/article/tab_kc_ns5_1142186533.gif) Prameny: Sčítání lidu, domů a bytů 2001; vlastní výpočty Celková změna intenzity zkoumaného jevu a jeho rozmístění v okresech České republiky je dobře patrná z grafů 1 a 2. Stejná škála obou kartogramů umožňuje postihnout větší rozšíření soužití druha a družky v roce 2001 oproti roku 1991. Severozápadní Čechy, Jižní Čechy a Severní Morava se vyznačují nejvyšším podílem kohabitací z úplných rodin, naopak jihovýchodní část republiky a Vysočina jsou charakteristické spíše nízkým procentem nesezdaných soužití z úplných rodin. Při porovnání grafů 1 a 2 je možné též konstatovat, že ( vyjma hranice mezi Českou republikou a Slovenskem) se nesezdaná soužití rozšiřují směrem od hranic republiky do vnitrozemí. A proč jsou soužití druha a družky regionálně diferencována právě uvedeným způsobem? Odpovědět na tuto otázku není vůbec jednoduché. Každý okres má svá specifika a každý občan si volí typ svého životního uspořádání podle momentální situace, podle svých možností, potřeb, žebříčku hodnot a zvyklostí. K analýze takovéhoto chování by bylo třeba uskutečnit specializovaný výzkum. Za pozornost však stojí vysoká korelace podílu osob žijících v nesezdaném soužití a podílu nevěřících obyvatel v daném okrese. Uvedenou skutečnost lze vysvětlit mimo jiné tím, že věřící lidé mají manželství umístěno vysoko na svém žebříčku hodnot, a proto vstupují do manželství více než lidé nevěřící. Jde však pouze o jedno možné zdůvodnění jinak komplexního jevu, jakým je volba životního uspořádání. Zdroj informací a dat:
Kateřina Černá
|
Prohledejte celý portál www.demografie.info
Výkladový slovník odborné demografické terminologie (české, anglické i francouzské pojmy)
V případě zájmu o aktuální dění z oblasti demografie zaregistrujte vaši emailovou adresu, na kterou vám budeme zasílat novinky.
1. dubna 2005 jsme spustili do provozu nový demografický informační portál. Je určen široké laické i odborné veřejnosti. Obraťte se na nás s jakýmkoli dotazem, či připomínkou. Za všechny reakce budeme vděční. Portál obsahuje velké množství informací, používejte proto prosím vyhledávání! Vaš redakční tým
|